Історія міжнародних відносин : методичні рекомендації до семінарських занять для здобувачів вищої освіти першого (бакалаврського) рівня за спеціальністю 291 «Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії» [Електронний ресурс] - Ченчик, Дмитро Володимирович; Chenchyk, Dmytro Volodymyrovych (Харків : Харківський національний університет імені В. Н. Каразіна, 2025)
Методичні рекомендації, розроблені для здобувачів першого (бакалаврського) рівня вищої освіти спеціальності 291 «Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії», спрямовані на поглиблене й системне опанування ключових процесів і структурних змін у системі міжнародних відносин від ранньомодерного часу до завершення «холодної війни». Структура матеріалу охоплює шість тематичних розділів, що відображають основні етапи трансформації глобального порядку впродовж XVII–XX століть. Розгляд зовнішньої політики Франції за Людовіка XIV дозволяє простежити витоки концепції балансу сил і становлення сучасної дипломатичної практики в Європі. Аналіз міжнародного контексту Війни за незалежність США висвітлює, як локальні революції можуть набувати глобального значення та перебудовувати систему альянсів. Вивчення колоніальної експансії та імперіалізму у XIX – на початку XX століття розкриває механізми глобальної нерівності та змагання великих держав за ресурси, території й вплив. Події Першої світової війни демонструють, як структурні кризи альянсів, гонка озброєнь і дипломатичні помилки можуть призвести до катастрофи глобального масштабу. Аналіз «німецького питання» та репараційного механізму у 1919–1933 рр. дає змогу зрозуміти, як недосконалі мирні домовленості можуть стати джерелом довготривалої нестабільності. Вивчення демонтажу Версальської системи в умовах кризи колективної безпеки у 1930-х роках висвітлює ескалацію ревізіонізму, що призвела до Другої світової війни. Розгляд німецького питання в умовах «холодної війни» після 1945 року висвітлює особливості протистояння двох суспільно-політичних систем, коли логіка конфлікту призвела до появи двох німецьких держав, ФРН та НДР, як символів глибокого ідеологічного та геополітичного поділу Європи. А об’єднання Німеччини у 1990 році стало одним із ключових етапів завершення блокового протистояння та початку формування нової постбіполярної епохи. Рекомендації містять плани семінарських занять, аналітичні запитання, методичні вказівки щодо опрацювання джерел і наукової літератури, що дозволяє формувати в студентів аналітичні навички, критичне мислення й здатність до самостійного дослідження складних явищ міжнародних відносин. Представлені методичні підходи можуть бути корисними не лише для здобувачів фахової освіти у сфері міжнародних відносин, а також для викладачів, аспірантів, дослідників у галузі гуманітарних і соціальних наук, а також для всіх, хто цікавиться еволюцією світового порядку.

The methodological recommendations are intended for undergraduate students in the field of International Relations, Public Communications and Regional Studies (speciality code 291). They aim to provide a comprehensive and systematic understanding of the key processes and structural transformations that have occurred in the system of international relations from the early modern era to the end of the Cold War. The content is organised into six thematic sections, each reflecting a significant stage in the evolution of the global order from the 17th to the 20th century. The study of Frenchh foreign policy under Louis XIV allows to trace the origins of the balance of power concept and the formation of modern diplomatic practices in Europe. Analysing the international context of the American War of Independence reveals how local revolutions can acquire global significance and reshape alliance systems. Examining colonial expansion and imperialism in the nineteenth and early twentieth centuries highlights the mechanisms of global inequality, as well as the rivalry among great powers over resources, territories and influence. The events of the First World War demonstrate how structural crises in alliances, arms races and diplomatic miscalculations can lead to global catastrophes. 'German Question' and the reparations problem between 1919 and 1933 help to explain how flawed peace settlements can generate long-term instability. The breakdown of the Versailles system during the 1930s shows how revisionism and appeasement contributed to the outbreak of the Second World War. The “German Question” after 1945 illustrates the characteristics of ideological and geopolitical confrontation during cold war between two blocs, resulting in the emergence of two German states as a symbol of a divided Europe: The Federal Republic of Germany and The German Democratic Republic. The unification of Germany in 1990 marked a pivotal moment in the end of bipolar conflict and the beginning of a new era. The recommendations encompass seminar outlines, problem questions and references to historical sources and academic literature. They are designed to foster professional competencies, critical thinking and independent research skills. The proposed methodological approaches are designed for students of international relations and other humanitarian specialisations, graduate researchers, teachers, and anyone interested in the evolution of the global order.
Ніstory of international relations : methodological guidelines for seminar classes for undergraduate students of International relations, public communications and regional studies (speciality code 291) [Electronic resource]
Електронне навчальне видання комбінованого використання. Можна використовувати в локальному та мережному режимі. В авторській редакції
Keywords: SOCIAL SCIENCES::Business and economics::Business studies; SOCIAL SCIENCES::Social sciences::Education::Subject didactics; історія міжнародні відносини; дипломатія; зовнішня політика; системи міжнародних відносин; колоніалізм; холодна війна; німецька проблема; history of international relations; diplomacy; foreign policy; international systems; colonialism; cold war; german question